![]() |
Aquest article o secció no cita les fonts o necessita més referències per a la seva verificabilitat. |
Tipus | Muntanya ![]() | |||
---|---|---|---|---|
Part de | Els Set Tercers Cims ![]() | |||
Localització | ||||
Continent | Amèrica del Sud i Amèrica ![]() | |||
Entitat territorial administrativa | Província de La Rioja (Argentina) ![]() | |||
Localització | Entre les províncies de La Rioja i Catamarca, a l'Argentina | |||
| ||||
Serralada | Andes | |||
Dades i xifres | ||||
Altitud | 6.795 m | |||
Prominència | 2.145 m ![]() | |||
Història | ||||
Cronologia | ||||
1937 | primer ascens ![]() | |||
Esport | ||||
Primer ascens | 7 de Febrer de 1937 per Jan Alfred Szczepański and Justyn Wojsznis | |||
Ruta normal | - | |||
El Pissis és un estratovolcà inactiu situat a l'Argentina que, després de l'Aconcagua i el Ojos del Salado, és el tercer pic més alt dels Andes i del continent americà. Està ubicat en el límit entre les províncies de La Rioja a la seva cara sud i la de Catamarca a la seva cara nord, a l'angle nord-est de la primera i sud-oest de la segona, tot just a 31 km a l'est de la frontera xilena. El volcà està situat al mateix marge del desert d'Atacama, en una àrea força inhòspita i gairebé inaccessible, amb una climatologia mot adversa.
És un massís d'uns 25 km aprox. de llargària i de 12 a 15 km amplada, amb 5 cims principals superiors als 6.700 m. Forma la cota nord d'una important caldera conjuntament amb els següents volcans: el Baboso, el Reclus, el Gemelos Sud i Nord, el Bonete Chico, el Veladero, la Peña Azul i d'altres. Al bell mig de la caldera es troba la laguna del Inca Pillio.
L'aigua del desçlac de les seves glaceres alimenta la conca endorreica de la Salina de la Laguna Verde, la del riu Jáchal, a l'oest, la conca del riu Bermejo-Vinchina, al sud, cursos d'aigua tots dos que finalment acaben al riu Desaguadero.
El Monte Pissis duu aquest nom en memòria del geògraf francès Pierre Joseph Aimé Pissis (1812-1889), membre de l'acadèmia de les ciències xilena i topògraf al servei de Xile al segle xix.